Miközben a gázai palesztinok újabb izraeli csapásra számítanak az elrabolt izraeli katona miatt, a különböző politikai erők igent mondtak arra a tervre, amely szerint Izrael mellett, a megszállt területeken létre kell jönnie egy palesztin államnak. Ez lényegében a zsidó állam elismerését is jelenti.
Az elképzelést Izraelben raboskodó palesztin foglyok dolgozták ki.
Mahmud Abbasz palesztin elnök már hosszú ideje próbálja rávenni a kormányzó Hamaszt a terv elfogadására. Úgy véli, hogy így lehet csak feloldani a Hamasz radikalizmusa miatt zárolt európai és amerikai közvetlen segélyeket, amelyeket korábban a Palesztin Hatóságnak folyósítottak.
A visszatartott segélyek miatt pénzügyi válság tört ki a palesztin területeken. Az államhivatalnokok - külföldről kapott - fizetése ugyanis fontos tényező a palesztin gazdaságban.
A Hamasz alapokmánya az 1967-es határok mentén létrejövő önálló palesztin állammal szemben Izrael megsemmisítésére szólít fel, és a tárgyalásokkal szemben a fegyveres harcot részesíti előnyben. A Hamasz emellett elutasítja az Izraeliekkel eddig kötött egyezményeket.
Palesztin vezetők szerint most azonban sikerült egyezségre jutni arról, hogy az önálló palesztin állam az úgynevezett megszállt területeken és Gázában jöjjön létre. A megállapodást egyedül az Iszlám Dzsihád nevű radikális csoport utasítja el. Az egyezménnyel pontot tehetnek a Fatah és a Hamasz, néha vérontásba torkolló szembenállására is.
A hír hatását azonban csökkentheti, hogy Gáza lakossága izraeli támadástól tart, mivel az izraeli védelmi erők egy, a hétvégén elrabolt katonájukat keresik.
A gázai határ mentén izraeli tankok és más haditechnika sorakozott fel és Izrael azzal fenyegetőzött, hogy Hamasz-vezetőket vesz célba, ha nem engedik szabadon a katonát. Az izraeli kormány emellett felfüggesztheti a gázai övezetbe irányuló élelmiszer, víz- és gázszolgáltatást is.
![Szitává fúrták a gödi talajt, bejelentették, hogy mit találtak a Samsung-gyár közelében](/images/site/articles/lead/2024/09/1725691535-F0OHP3lXz_xs.jpg)