Nagy Károly professzor hozzátette: mindez egy génmódosulásnak köszönhető, és felismerése nagymértékben segíti egy hatásos AIDS ellen védő anyag kifejlesztését.
Ahhoz, hogy egy vírus megfertőzzön egy sejtet, kapcsolódnia kell hozzá. A legtöbb vírus számára vannak különleges, csak rá jellemző úgynevezett dokkoló egységei, ezek a receptorok, amelyek azt segítik, hogy megtapadjon a sejt felszínén, és bejusson abba. Ezt nevezzük vírusfertőzésnek - mondta a professzor az InfoRádióban.
A HIV-vírusnak is van egy speciális receptora a sejtjeinkben. Egy olyan fehérje, amelyre szükségünk van a mindennapi létezéshez. Ha azonban ez a receptor nem ép, akkor a vírus sem tud a sejthez kötődni. Így a mutáció hasznos a szervezet számára.
A vírusfertőzést segítő horgonyzóhelyek száma például a skandináv országokban élők sejtjeiben kevesebb, mint a mediterrán országokban, a mutáció azonban teljesen hiányzik Afrikában.
Ezért van az, hogy a betegség a legnagyobb arányban a feketekontinensen terjedt el. A magyar lakosság 10-12 százalékára igaz, hogy kevésbé fogékony a fertőzésre.
A felismerés egy ellenanyag kifejlesztésében is segítséget nyújthat - mondta Nagy Károly. A jelenlegi gyógyszerek csak azokra a vírusokra hatnak, amelyek már beléptek a sejtbe, ha azonban sikerült az újfajta eljárást kifejleszteni, az még a sejtbe jutás előtt megakadályozhatja a fertőződést. A professzor szerint az eddigi eredmények bíztatóak.
![Kiderült, mennyi van még az autóban, ha kigyullad az üzemanyagjelző lámpa](/images/site/articles/lead/2022/01/1643284051-tLZR5n5eW_xs.jpg)
Kiderült, mennyi van még az autóban, ha kigyullad az üzemanyagjelző lámpa