A hallgatói szervezet elnöke az InfoRádió Aréna című műsorában úgy vélte: ha ésszerűbben határoznák meg az egyes intézmények képzési keretszámait, akkor nem lenne szükség az új, tandíj-jellegű fejlesztési részhozzájárulásra.
Ekler Gergely hozzátette: az állam jelenleg 212 milliárd forintot fordít a felsőoktatási tanulmányok finanszírozására, de pazarló a gazdálkodása.
A hallgatói szervezet elnöke szerint a munkaerő-piac vizsgálatával felmérhető, mely szakok végzősei közül kerülnek ki a pályakezdő munkanélküliek, és ennek tükrében csökkenteni kellene a keretszámot vagy megszüntetni a szakot.
Ekler Gergely úgy fogalmazott: az intézkedéssel színvonalasabb felsőoktatás valósulna meg Magyarországon.
A szülőknek sem tetszik
Korábban az Országos Szülői Szervezetek Egyeztető Fóruma is kifogásolta a fejlesztési részhozzájárulás bevezetését.
A szülői szervezet szerint alkotmányossági aggályokat vet fel, hogy a felsőoktatási intézmények szabadon határozhatják meg, milyen paraméterek alapján adnak ösztöndíjat a hallgatók 15 százalékának.
A szülők azt is nehezményezték, hogy az oktatási kormányzat a velük való egyeztetés nélkül kívánja bevezetni azt a fejlesztési részhozzájárulást, amelyet az esetek 90 százalékában nem a gyerekeik, a hallgatók, hanem ők fizetnek be.
Az Országos Szülői Szervezetek Egyeztető Fórumának elnöke aggályosnak tartotta, hogy az egyik hallgató szülei fizetik ki a másik hallgató tanítási költségeit, ráadásul a tanév végén még át is tehetik a gyerekét a költségtérítéses képzésbe.
A fer vázlatosan
A fejlesztési részhozzájárulás (fer) az alapképzésben évi 105 ezer, a mesterképzésben 150 ezer forint; ettől az intézmények plusz-mínusz ötven százalékkal eltérhetnek. Így az alapképzésben havonta minimum 4.375, maximum 13.125 forintot kell fizetni.
A fejlesztési részhozzájárlás a 2007/2008-as tanévtől lép életbe, fizetniük a 2007-ben beiratkozottaknak kell, 2008-tól, első évük tanulmányi eredményétől függően.
A hallgatók közül a legeredményesebb 15 százalék fizetési mentességet, illetve tanulmányi ösztöndíjat kap.
A részhozzájárulás megfizetése alól mentesülnek a doktori képzésben részt vevők, az első felsőfokú szakképzést megszerzők, a halmozottan hátrányos helyzetűek.
Újdonság, hogy hiába vesznek fel valakit államilag finanszírozott képzésre, ha nem teljesít félévente legalább 30 kreditet, kikerül az államilag finanszírozott oktatásból.
A rendszer fordítva is működik: ha valakit költségtérítéses képzésre vesznek fel, de kiemelkedően teljesít, átkerülhet államilag finanszírozott képzésre.
![Bombahír napelem-témában](/images/site/articles/lead/2019/04/1554905867-wZ7xABS1R_xs.jpg)