Gyakran a tanárok és még a szülők sem mernek visszakérdezni, vajon milyen célt szolgál a kérdőív, és készítőinek van-e törvényi felhatalmazása az adatrögzítésre.
Az oktatási ombudsman azt ajánlja az iskolaigazgatóknak, hogy még a minisztériumtól is kérdezzék meg: a törvény mely pontja írja elő az adatfelvételt.
"Ne higgyük, hogy az oktatási miniszternek mindig igaza van" - mondta Aáry-Tamás Lajos az InfoRádióban.
Szerinte csak azért, mert pecsétes levél érkezik a minisztériumból, még nem biztos, hogy az abban közöltek megfelelnek a törvényi előírásoknak.
Ha azonban jogszabályok nem teszik kötelezővé a kérdőívek kitöltését, akkor azt bárki visszautasíthatja.
A biztos azt ajánlja: ha gyanús kérdésekkel találkozunk, például, hogy a családunknak hány autója van, vagy van-e otthon internet, nyugodtan dobjuk ki a kukába a kérdőívet.
Aáry-Tamás Lajos szerint a legjobb az lenne, ha a tanárok egyáltalán nem vennének részt az adatrögzítésben, mert a diákok gyakran nem mernek ellentmondani nekik.
![Csendben megváltozott egy fontos nyugdíjszabály a nyáron](/images/site/articles/lead/2021/05/1621415986-zuLwY0jrA_xs.jpg)
Csendben megváltozott egy fontos nyugdíjszabály a nyáron