Az Europol minden évben jelentést készít arról, hogy Európai Unió területén történt – meghiúsított vagy megakadályozott – terrortámadások számadatai hogyan változtak. A legutóbbi adatok kapcsán elmondható, hogy a 2022-ben 380 letartóztatás történt terrorista bűncselekmények miatt, a hatóságok javarészt még a tervezés-szervezés során sikeresen lecsaptak az elkövetőkre, de sikeres terrortámadásokra is sor került, amelyek négy halálos áldozatot követeltek tavaly az EU-ban – ismertette a Migrációkutató Intézet vezető kutatója.
A tagállamok múlt évben 28 befejezett, meghiúsított, vagy megakadályozott akciót jelentettek,
ami Tóth Klaudia szerint illeszkedik a megelőző éve trendjébe: 2021-ben 18 támadást volt, 2020-ban pedig 56 ilyen eset. „Ez a tendencia vélhetően 2023-ban is megmarad” – jegyezte meg.
A legtöbb támadást Olaszországban (12), Franciaországban (6), Görögországban (4) és Belgiumban (3) követték el vagy tervezték meg, de például Szlovákiában és Spanyolországban is előfordult egy-egy ilyen eset.
A terror 2022-ben négy ember életét követelte az EU-ban,
két haláleset dzsihádista támadás, kettő pedig jobboldali terrorista támadás következménye volt, ezeket északi szomszédunknál, Spanyolországban és Belgiumban követték el.
Az Europol jelentése három kategóriába sorolja a terrortámadásokat, ezek közül Tóth Klaudia szerint a legkiemelendőbbek a dzsihadista szervezetek által feltüzelt támadások, amelyek hátterében főként az Iszlám Állam és az al-Kaida tevékenysége fedezhető fel. Az Europol sok esetben azt tárta fel, hogy az említett szervezetek különböző propagandaanyagokkal próbálták segíteni a terrortámadások megszervezését, illetve a toborzást az Európai Unióban.
![](/images/site/articles/inline/2023/09/1694518869-Mx3zxtmtd_md.jpg)
A másik két kategóriába a szélsőjobboldalhoz és a baloldali és anarchista csoportokhoz köthető események tartoznak. Ezek, az Európai Unión belüli (nemzeti) radikális szervezetek elsősorban a nemzeti kormányok megdöntéséért harcolnak. És azért, hogy hogy felhívják magukra a figyelmet, vagy hogy rettegésben tartsák a lakosságot, kvázi terrorszervezetként működnek, de a dzsihadista szervezetektől eltérően nem vallási töltetűek – mondta a Migrációkutató Intézet vezető kutatója.