A magyarországi szabályozás liberális, hiszen aki életében nem tiltakozott ellene, annak a szerveit fel lehet használni - mondta az InfoRádiónak a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Megyei Kórházának főigazgatója.
Csiba Gábor hozzátette: mindennap találkoznak azzal, hogy az elhunytak hozzátartozói tiltakoznak a szervek kivétele ellen, holott ehhez nincs joguk.
A gyakorlatban azonban ez másként működik: általában közös döntés születik az orvos és a hozzátartozók között.
Az átültethető szervek 8-10 százalékát használják fel, az esetek ekkora százalékában sikerül konszenzusra jutni a hozzátartozókkal - közölte saját tapasztalataira hivatkozva a főigazgató.
Szemléletváltás kell
Csiba Gábor úgy véli: a szabályozás jó és egyértelmű, a közfelfogásnak kellene átalakulnia. Azt kellene megértetni, hogy a szervek felajánlásával vagy a kivételük elleni tiltakozás nélkül az emberek életet ajándékoznak.
Az orvosok elkötelezettségén is van még mit javítani azzal kapcsolatban, hogy a lehetséges donorokat tényleg megfelelő állapotban tartsák, és a szervek felhasználását lehetővé tegyék - mondta a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Megyei Kórházának főigazgatója.Sajátjaiktól megválnának
A Transzplantációs Alapítvány elnöke az InfoRádiónak elmondta: néhány évvel ezelőtt a Hungarotransplant több ezer ember megkérdezésével készült felmérésében a válaszadók több mint 70 százaléka nyilatkozott úgy, hogy hajlandó lenne szerveit transzplantációra felajánlani, illetve nem tiltakozna ez ellen.
Szalamanov Zsuzsa hozzátette: sokkal kevesebben mondták azt, hogy engedélyeznék hozzátartozóik szerveinek kivételét.
Az alapítvány vezetője úgy véli: mindenkinek magának kell eldöntenie, felajánlja-e szerveit, és még a legközelebbi hozzátartozónak sincs joga ahhoz, hogy amennyiben az elhunyt nem tiltotta meg, ő ne engedélyezze ezt.
A kártya nem jó megoldás
Azokban az államokban, amelyekben a Magyarországon is alkalmazott törvény van érvényben, több a transzplantáció, mint ott, ahol az Európai Bizottság által bevezetésre javasolt donorkártyás rendszer működik - közölte Szalamanov Zsuzsa.
Magyarországon mindössze 300-400-an írtak olyan nyilatkozatot, amelyben megtiltották, hogy eltávolítsák a szerveiket. Akik erről nem nyilatkoztak, azokból kivehetnek donorszerveket - fűzte hozzá a Transzplantációs Alapítvány elnöke.
Szalamanov Zsuzsa szerint nem lenne helyes bevezetni a donorkártyás rendszert, a kártyát ugyanis - hanyagság miatt - rendkívül kevesen töltenék ki.
Az Európai Bizottság adatai szerint az unió 27 tagországban jelenleg 40 ezren várnak szervátültetésre. Az unión belül azonban jelentősen különböznek a donorarányok. Spanyolországban egymillió emberre 34,6 donor jut, míg Romániában például csak 0,5.
Egy közvélemény-kutatás szerint az unió polgárainak átlagosan 56 százaléka ért egyet azzal, hogy halála után valamelyik szervét hasznosítsák, de míg Svédországban az arány 81 százalékos, Romániában csak 27. Magyarország valamivel az átlag alatt szerepel, nálunk 51 százalék az adományozásra készek aránya.
Az Európai Bizottság egy uniós jogszabály megalkotását vetette fel, amelynek célja az lenne, hogy EU-szintű normákat, előírásokat szabjon meg a szervek és a szervátültetés minőségének és biztonságának garantálására.
Az egyik legfőbb javaslat az európai uniós donorkártya bevezetése, amelytől a bizottság azt reméli, hogy könnyebbé, szervezettebbé teszi az adományozást, és növekszik majd a donorok száma.
Uniós átlagban a lakosság 81 százaléka támogatja egy ilyen dokumentum bevezetését, ugyanakkor jelenleg csak 12 százaléknyi rendelkezik donorkártyával.
A tapasztalatok szerint ugyanis nagyon kevesen mennek el ténylegesen kiváltani a dokumentumot, és szánnak időt ennek az okmánynak az elkészíttetésére.
A bizottság javasolja a tagországok közti információk, tapasztalatok és bevált gyakorlatok, módszerek cseréjét is.
Úgy vélik: a családok többnyire nem foglalkoznak azzal, hogy tudatosan döntsenek a kérdésben. Egy uniós felmérés tanúsága szerint mindössze a magyar családok negyedében esik szó erről a kérdésről. Ezzel az adattal jóval a 41 százalékos uniós átlag alatt maradunk.
Végül még néhány adat a magyarországi helyzetről: 2006-ban 177 donáció történt Magyarországon.
Az év összesen 391 szervátültetése közül 296 veseátültetés történt agyhalottból, 13 élő donorból, 45 májátültetés agyhalottból és kettő élő donorból.
Huszonkettőre nőtt a szívátültetések száma, míg 13 esetben végeztek kombinált vese- és hasnyálmirigy átültetést. Ezen felül 35 tüdőátültetés történt Bécsben magyar donortüdő felhasználásával.
Hanganyag: Seres Gerda
Szöveg: Horn Andrea
![Új jogköröket kaphatnak a háziorvosok és a szakrendelők, jöhet az uniós pénz](/images/site/articles/lead/2024/09/1726069786-Ao15eY7gp_xs.jpg)
Új jogköröket kaphatnak a háziorvosok és a szakrendelők, jöhet az uniós pénz