Berlinben az Európai Unió vezetöinek jelenlétében a szervezet brüsszeli bizottságának élén álló José Manuel Barroso, az Európai Parlament elnöke, Hans Gert Pöttering és az Unió soros elnökségét betöltő Németország kancellárja, Angela Merkel ünnepélyesen aláírta az EU megalapításának 50.évfordulója alkalmából kiadott nyilatkozatot. Az alig háromoldalas úgynevezett Berlini Nyilatkozat megszövegezéséröl még szombat este is komoly viták folytak.
Kiváltképpen a belga kormányfő emelt kifogást a nyilatkozat meglehetősen általános fogalmazása ellen, de végül kompromisszum született, és a kancellár által annyira szorgalmazott európai alkotmány kifejezés sem fordul elő a szövegben, csupán utalnak arra, hogy 2009-ig meg kell teremteni a 27 tagállamot felölelő Európai Unió szervezeti működésének törvénybe foglalt feltételeit.
A Berlini Nyilatkozat utal arra is, hogy még a német elnökség idején meghatározzák azokat a lépéseket, amelyek a közösség területén gondoskodnak az alkotmányozó folyamat sikerének előfeltételeiről.
Bekerült a szövegbe az a szándék, hogy a közösség az elkövetkező két évben fokozza erőfeszítéseit a külpolitika egységesítésére, az energiapolitikai együttműködésre és a klímaváltozás káros hatásainak leküzdésére.
Szimbolikus helyszínek
A nyilatkozatot a Történelmi Múzeum legimpozánsabb szárnyában írták alá. Ezt követően a csúcstalálkozókon megszokott családi fotót készítették el ragyogó napsütésben a Brandenburgi Kapunál.
Az EU elődjét, az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó Római Szerződés aláírásának 50. évfordulójára rendezett ünnepség záróaktusa egy díszebéd, amelyet a kancellár az immár 27 tagúvá vált szervezet állam- és kormányfőinek tiszteletére ad.
Az ebéd színhelye is jelképértékű, mert Angela Merkel javaslatára a nemrég elkészült Hotel de Rome, azaz Róma Szálloda posztmodern éttermében gyűlnek össze a politikusok, feleségeiket viszont - szakítva a diplomáciai gyakorlattal - a kancellár férje látja vendégül.
(A következő oldalakon a Berlini Nyilatkozat hivatalos szövege olvasható.)Nyilatkozat a Római Szerződések aláírásának 50. évfordulója alkalmából
Európa évszázadokon keresztül egy eszmét, a béke és megértés reményét testesítette meg. Ez a remény beteljesült. Európa egyesülése békét és jólétet hozott számunkra. Egyetértést teremtett, és győzedelmeskedett az ellentétek felett. Európa egyesítéséhez, valamint a demokrácia és a jogállamiság megerősítéséhez minden tagállam hozzájárult.
A közép- és kelet-európai emberek szabadságszeretetének köszönhetjük, hogy Európa természetellenes kettéosztottsága mára végérvényesen megszűnt. Európa egyesítésével levontuk a tanulságot a véres harcokból és a szenvedéssel teli történelemből. Ma úgy élünk egymás mellett, ahogy arra korábban soha nem nyílt lehetőség.
Minket, az Európai Unió polgárait boldogsággal tölt el Európa egyesítése.
I.
Az Európai Unióban közös eszményeinket valósítjuk meg: számunkra az ember áll a középpontban. Az ember, akinek méltósága sérthetetlen és akinek jogai elidegeníthetetlenek. A nők és a férfiak egyenlő jogokat élveznek.
Törekszünk a békére és a szabadságra, a demokráciára és a jogállamiságra, a kölcsönös tiszteletre és felelősségvállalásra, a jólétre és a biztonságra, a toleranciára és a részvételre, valamint az igazságosságra és a szolidaritásra.
Az Európai Unióban egyedülálló módon élünk és működünk együtt egymással. Ez a tagállamok és az európai intézmények demokratikus együttműködésében fejeződik ki. Az Európai Unió az egyenjogúságon és az egymás iránti szolidaritáson alapul. Ily módon teszi lehetővé a tagállami érdekek közötti igazságos egyensúlyt.
Az Európai Unió óvja tagjai egyediségét és sokszínű hagyományait. A nyitott határok, valamint a nyelvek, kultúrák és régiók élénk sokfélesége gazdagabbá tesznek bennünket. Számos olyan cél van, amelyet külön-külön nem, csak közösen érhetünk el. Az Európai Unió, a tagállamok, valamint azok régiói és önkormányzatai megosztják egymás között a feladatokat.II.
Nagy kihívások előtt állunk, melyek átlépik a nemzeti határokat. Ezen kihívásokra az Európai Unió a válaszunk. Csak együtt őrizhetjük meg a jövőben is az Európai Unió valamennyi polgárának javát szolgáló európai társadalmi modellünket.
Ez a társadalmi modell egyesíti a gazdasági eredményességet és a társadalmi felelősséget. A közös piac és az euró erőssé tesz bennünket. Így a gazdaság fokozódó, világméretű összefonódását és a nemzetközi piacokon tapasztalható egyre nagyobb versenyt saját értékeink szerint alakíthatjuk.
Európa gazdagsága az emberek tudásában és képességeiben rejlik, ez jelenti a növekedés, a foglalkoztatás és a társadalmi összetartás kulcsát.
Közösen fogunk küzdeni a terrorizmus, a szervezett bűnözés és az illegális bevándorlás ellen. A szabadságjogokat és a polgári jogokat megvédjük az ezen jogok ellenfeleivel szemben folytatott küzdelemben is. A rasszizmus és az idegengyűlölet soha többé nem nyerhet teret.
Mindent megteszünk azért, hogy a világban jelentkező konfliktusok békés úton rendeződjenek, valamint hogy az emberek ne eshessenek háború, terrorizmus vagy erőszak áldozatául. Az Európai Unió az egész világon támogatni kívánja a szabadságot és a fejlődést. Vissza akarjuk szorítani a szegénységet, az éhínséget és a betegségeket. Ezen a területen továbbra is vezető szerepet szándékozunk betölteni.
Az éghajlatváltozás világméretű veszélyének elhárítása érdekében az energiapolitika és az éghajlatvédelem területén közösen akarunk fellépni, és együttesen kívánunk hozzájárulást nyújtani.
III.
Az Európai Unió a jövőben is a nyitottságából, valamint tagjainak arra irányuló akaratából táplálkozik, hogy az Európai Unió belső fejlődését közösen szilárdítsák meg. Az Európai Unió továbbra is előmozdítja a határain túli demokráciát, stabilitást és jólétet.
Európa egyesülésével az előző generációk álma vált valóra. Történelmünk arra int bennünket, hogy Európa egységét a jövőbeli generációk számára is őrizzük meg. Ennek érdekében, lépést tartva az idővel, folyamatosan meg kell újítanunk Európa politikai kereteit. Ezért ma - 50 évvel a Római Szerződések aláírása után - közös célunk, hogy a 2009. évi európai parlamenti választásokig egy megújított közös alapra helyezzük az Európai Uniót.
Hiszen tisztában vagyunk vele, hogy Európa jelenti a közös jövőnket.